Динаміка якості життя пацієнтів після холецистектомії під впливом програми фізичної реабілітації: ст. - Нестерчук Н.Є., Н.Є.; Блайда І. М., І. М. (Український державний університет імені Михайла Драгоманова, 2025)
Жовчнокам’яна хвороба ЖКХ дуже поширена. Приблизно у 10-20% населення світу в якийсь момент життя з’являються камені в жовчному міхурі. Холецистектомія є єдиним остаточним методом лікування пацієнтів із симптоматичною жовчнокам’яною хворобою, причому лапароскопічна холецистектомія є поточним золотим стандартом. У Великій Британії щороку виконується понад 60 000 холецистектомій, що еквівалентно приблизно 100 процедурам на 100 000 населення, в деяких частинах Європи та Північної Америки виконують 200 холецистектомій на 100 000 населення. Хоча лапароскопічна холецистектомія є мало травматичною, після неї відбуваються значні зміни у функціонуванні біліарної системи. Жовч перестає накопичуватись у жовчному міхурі і безперервно виділяється в дванадцятипалу кишку, що вимагає адаптації травної системи та інших функцій організму. Інколи у наслідок метаболічних дисфункцій відбуваються структурні зміни в ендотеліальних тканинах, що призводить до розвитку супутніх захворювань та відповідно зниження якості життя. Розуміння якості життя є важливим для покращення симптомів, догляду та реабілітації пацієнтів. Проблеми, виявлені за результатами оцінки якості життя пацієнтів, можуть призвести до модифікації та покращення лікування, реабілітації та догляду або можуть показати, що деякі методи лікування/ реабілітації не приносять користі. Якість життя також використовується для визначення кола проблем, які можуть вплинути на пацієнтів. Така інформація може бути передана майбутнім пацієнтам, щоб допомогти їм передбачити та зрозуміти наслідки своєї хвороби та її лікування. Крім того, вилікувані пацієнти, можуть мати проблеми ще довго після завершення лікування. Ці пізні проблеми можна не помітити без оцінки якості життя. Оцінка якості життя також важлива для прийняття медичних рішень, оскільки ЯЖ є предиктором успіху лікування і тому має прогностичне значення. Наприклад, було показано, що якість життя є сильним предиктором виживання. Ця прогностична здатність свідчить про те, що існує потреба в рутинній оцінці якості життя в клінічних дослідженнях. У статті висвітлено результати оцінки динаміки якості життя пацієнтів після холецистектомії під впливом програми фізичної реабілітації. Включено у дослідження 46 осіб, віком від 25 до 60 років, які в амбулаторних умовах за допомогою методу рандомізації були розподілені на дві групи: основну групу (ОГ) (n=26) де особи займалася гідрокінезітерапією (2 рази в тиждень тривалістю 3 місяці із тривалістю сеансу 40 хвилин) та отримували медикаментозне лікування; та контрольну групу (КГ) (n=20), особи якої приймали тільки медикаментозні засоби. Визначали фізичний та психічний компоненти якості життя за опитувальником SF-12 до початку проведення програми реабілітації та через 3 місяці. При вторинному обстеженні встановлено статистично значуще збільшення (р<0,05) показників якості життя у порівнянні із первинним обстеженням та статистично значущу різницю відносно показника за досліджуваними показниками між КГ та ОГ при вторинному обстеженні. Таким чином, програма фізичної реабілітації після лапароскопічної холецистектомії, демонструє переваги та позитивний вплив на якість життя пацієнтів.
Keywords: якість життя, холецистектомія, гідрокінезітерапія, фізична реабілітація, фізична терапія